Сприйняття природи й екологічна етика в контексті "китайської мрії": конфуціанство, даосизм, буддизм - Книш, Інна Василівна (Національний університет "Одеська юридична академія", 2025)
Проаналізовано екологічний складник філософських доктрин конфуціанства, даосизму й буддизму. Засвідчено, що в конфуціанстві ставлення людини до довкілля проявляється в опосередкованому ставленні людей один до одного; посутню роль відіграють примат держави та суспільства над особистістю, послух владі, перевага еколого-колективістських цінностей, наполеглива праця, навчання, культ знань, а також принцип «нехтування вигодою». Досліджено даоські філософські праці з огляду на категорії сну / мрії й осмислено сучасний стан Китаю на історичному шляху побудови конфуціанського сяо кан і переходу до да тун, Великого єднання, де конфуціанську шляхетну людину зустрічає, посилює й супроводжує велика даоська людина. Розглянуто сприйняття природи у філософській системі буддизму, втілене в сакралізації природних об’єктів; з’ясовано їх взаємозалежність і доведено, що буддизм має великий потенціал ціннісних установок, ідей і практик, які можна розглядати як частину своєрідної екологічної етики. Виокремлено шляхи, орієнтовані на гуманістичне розв’язання екологічних проблем, що вможливлять дрейф Китаю від дисгармонійно-катастрофічної сучасності до гармонійного майбутнього. Мета статті полягає у висвітлені специфіки сприйняття природи у філософських доктринах конфуціанства, даосизму й буддизму, а також виокремленні шляхів, орієнтованих на гуманістичний підхід щодо розв’язання екологічних проблем. Завдання : 1) висвітлити сприйняття природи у філософській системі конфуціанства й засвідчити, що ставлення людини до довкілля маніфестується в опосередкованому ставленні людей один до одного; закцентувати на приматі держави та суспільства над особистістю, послуху владі, перевазі еколого-колективістських цінностей, наполегливій праці, навчанні та культі знань, принципі «нехтування вигодою»; 2) дослідивши даоські філософські праці з огляду на категорії сну / мрії, дійти усвідомлення й визнання сучасного стану Китаю на шляху побудови конфуціанського сяо кан і переходу до суспільства Великого єднання, де конфуціанську шляхетну людину зустрічає, посилює й супроводжує велика даоська людина;3) розглянувши філософські доктрини буддизму, як-от ахімса, кохання й співчуття, втілені завдяки сакралізації природних об’єктів, з’ясувати їх взаємозалежність і засвідчити, що буддизм має великий потенціал ціннісних установок, ідей і практик, що їх можна розглядати як складник своєрідної екологічної етики.

The environmental component of the philosophical doctrines of Confucianism, Taoism, and Buddhism is analyzed. It is shown that in Confucianism, the attitude of man to the environment is manifested in the indirect attitude of people to each other; an essential role is played by the primacy of the state and society over the individual, obedience to authority, the superiority of ecological-collectivist values, hard work, study, the cult of knowledge, and the principle of “neglect of profit.” Taoist philosophical works are studied from the perspective of the categories of sleep/dream and the current state of China on the historical path of building the Confucian xiao kang and the transition to da tung, the Great Unity, where the Confucian noble man is met, strengthened, and accompanied by the great Taoist man, is considered. The perception of nature in the philosophical system of Buddhism, embodied in the sacralization of natural objects, is revealed; their interdependence is clarified and it is proved that Buddhism has a great potential of value attitudes, ideas and practices, which can be considered as part of a kind of environmental ethics. The ways are identified that are focused on a humanistic solution to environmental problems, which will enable China to drift from a disharmonious and catastrophic present to a harmonious future. The purpose of the article is to highlight the specifics of nature perception in the philosophical doctrines of Confucianism, Taoism and Buddhism, as well as to identify the ways that are focused on a humanistic approach to solving environmental problems. Tasks: 1) to highlight the perception of nature in the philosophical system of Confucianism and to demonstrate that a person’s attitude towards the environment is manifested in the indirect attitude of people towards each other; to emphasize the primacy of the state and society over the individual, obedience to authority, the superiority of ecological-collectivist values, hard work, learning and the cult of knowledge, the principle of “neglect of profit”; 2) having studied Taoist philosophical works from the perspective of the categories of sleep/dream, to come to the awareness and recognition of the current state of China on the path of building the Confucian Xiao Kang and the transition to a society of Great Unity, where the Confucian noble person is met, strengthened and accompanied by the great Taoist person; 3) having examined the philosophical doctrines of Buddhism, such as ahimsa, love and compassion, embodied through the sacralization of natural objects, to clarify their interdependence and to prove that Buddhism has a great potential of value orientations, ideas and practices that can be considered as a component of a kind of environmental ethics.
Perception of nature and environmental ethics in the context of the "Chinese dream": Confucianism, Taoism, Buddhism
Keywords: природа; екологічна етика; конфуціанство; даосизм; буддизм; "китайська мрія"; nature; environmental ethics; Confucianism; Taoism; "Chinese dream"